Produced by P. A. D.









ÚPLNÁ UČEBNICE
mezinárodní řeči dra. Esperanta.

Napsal Fr. Vl. L.



PLENA LERNOLIBRO
de la lingvo internacia de dro. Esperanto.

Por Bohemoj skribis
Fr. Vl. L.

V PARDUBICÍCH.
Tiskem firmy F. Hoblík. — Nákladem vlastním.
1890.



*****



Předmluva.

Poněvadž vlasť člověku neposkytuje všeho, čeho mu třeba, jest mu jednati
s lidmi národností jiných a znáti jazyk jejich. Každý však dobře ví, jaké
námahy, píle a vytrvalosti a peněz nutno, by seznal důkladně řeč jednu,
natož mnohé.

Proto juž přes 300 let pokoušeli se muži učení, aby sestavili mluvu, která
neobyčejně jsouc snadna i hodíc se všem národům vzdělaným, usnadňovala by
jejich styky; řeč, která známa by byla jim všem, nesáhajíc v život jejich
soukromý.

Za nejzdařilejší pokus pokládají někteří Schleyerův volapük, který dosti
značně je rozšířen. Avšak mnohé vady jeho brání, aby se stal skutečně řečí
světovou. Schleyer totiž vymýšlel po chuti své tvary i slova, a výrazy
jazyků národních přeměňoval tak, že s těží lze je poznati; na př.: advokát
lavogel, figura füg, fysika füsüd, hotel loted, idea döl, kanál kanäd
(kanal = umělec!), móda molad, oltář latab, pošta pot, růže lol…

Množství přehlásek, skupiny dl, tl, bs, gs, ms… a příliš dlouhá slova činí
volapük těžkým a nelibozvukým; př.: dlänüb, eimatabömetobös, ovinditobödok…

Lepší daleko je mezinárodní řeč dra. Esperanta. Mluvnice její jest velmi
jednoducha a pravidelna, slovník obsahuje výrazy z důležitějších řečí
evropských, a pravidla tvořby slov zmenšujou počet základních asi na 900.
Pro svou důležitosť, snadnosť a libozvučnosť „la lingvo internacia“
nalezla hojně přívrženců, jichž počet denně vzrůstá.

Nadějeme se, že knížka tato poslouží k poznání její a k oblibě i ve kruzích
obecenstva našeho.

Fr. Vl. L.



*****



Antaŭparolo.

Char la patrujo ne donas al homo chiajn necesajhojn, li devas konversadi
kun homoj de aliaj nacioj kaj koni ilian lingvon. Sed chiu certe scias,
kiel grandan laboron, diligenton, eldaŭrecon kaj monon oni bezonas al la
efektiva konado de unu lingvo, kaj kiel al la de multaj!

Tial jam je pli multaj ol tricent jaroj sciviroj tentadis instrui lingvon,
kiu estante tre facila kaj uzebla por chiaj popoloj civilizitaj, faciligus
iliajn komunikighojn, ne premighante en ilian privatan vivon.

Iuj kredas, ke plej bona provo estas la de Schleyer volapük kiu estas
vastigita nemalmulte. Sed multaj eraroj ghiaj ne lasas, ke ghi farighos
vere la mondlingvo. Schleyer elpensis laŭ sia gusto formojn kaj vortojn,
kaj shanghis esprimojn de nacilingvoj tiel, ke oni povas ekkoni ilin
malfacile; ekzemple: advokato lavogel, figuro füg, fiziko füsüd, hotelo
loted, ideo döl, kanalo kanäd (kanal = artisto!), modo molad, altaro latab,
poshto pot, rozo lol…

Multego da sonoj ä, ö, ü, dl, tl, bs, gs, ms… kaj la longegaj vortoj faras
volapükon malfacilan kaj malbelan; ekz.: dlänüb, eimatabömetobös,
ovinditobödok…

Pli bona estas la lingvo internacia de dro. Esperanto. La gramatiko ghia
estas tre simpla kaj regula, la vortaro enhavas la vortojn el la antaŭaj
lingvoj de Eŭropo, kaj la reguloj por la kreado de ľ vortoj malgrandigas
la nombron de la radikesprimoj sur preskaŭ naŭcent. Por sia graveco,
facileco kaj bonsonec’ la lingvo internacia trovis multegon da amikoj,
de kiuj la nombro en chiu tago kreskas.

Ni esperas, ke tia chi libreto helpos al la ekkono de ghi kaj al ghia
placho ankaŭ en nia publiko.

Fr. Vl. L.


*****



Úplná mluvnice. Plena gramatiko.

1. Abeceda (abecedo au alfabeto): a, b, c, ch (= č), d, e, f, g, gh (= dž),
h, i (= y), j, jh (= ž), k, l, m, n, o, p, r, s, sh (= š), t, u, ŭ (u ve
dvouhláskách), v, z.

2. Přízvuk (akcento) v úplných (t. j. neapostrofovaných) slovech padá na
slabiku předposlední.

3. Člen (artiklo) la klade se přede jméno podstatné, mluví-li se o známé
bytosti; neskloňuje se. Př.: amiko venis = přítel (nějaký) přišel;
la amiko venis = přítel (očekávaný, známý) přišel. Připouští-li libozvuk,
lze la apostrofovati ve l’: l’ amiko.

4. Podstatné jméno (substantivo) končí se na o, které se často může
nahraditi apostrofem (potom přízvuk spočívá ne na předposlední, nýbrž na
poslední slabice): amiko — amik’.

Ve množném čísle připíná se j (oj): amikoj (přátelé).

Přípona akkusativu je n, tedy: amikon = přítele, amikojn = přátely.

Genitiv opisuje se předložkou de, dativ al, instrumental per s nominativem.
Zní tedy vzorec sklonby:

 1. Beze členu: N. patro (otec), G. de patro, D. al patro, Ak. patron,
V. patro! L. pri patro, I. per patro;
množně: N. patroj, G. de patroj, D. al patroj, Ak. patrojn, V. patroj!,
L. pri patroj, I. per patroj.

 2. Se členem: N. la patro, G. de la patro (de l’ patro), D. al la patro
a t. d.

5. Přídavné jméno (adjektivo) vychází na a; skloňuje se jako podstatné.
Stupňování děje se slovem pli (= více) pro komparativ a plej (= nejvíce)
pro superlativ; př.: bona = dobrý, pli bona = lepší, plej bona = nejlepší.
Než = ol; tedy: bělejší než sníh = pli blanka ol negho.

6. Číslovky (numeraloj) se nesklánějí. Základné jsou: 1 unu, 2 du, 3 tri,
4 kvar, 5 kvin, 6 ses, 7 sep, 8 ok, 9 naŭ, 10 dek, 11 dek unu, 12 dek du…,
20 dudek, 30 tridek…, 100 cent, 200 ducent…, 1000 mil…

Př.: 1891 = (unu) mil okcent naŭdek unu.

Řadové přibírají a, násobné obla, zlomkové ono, hromadné ope; na př.:
prvý = unua, dvojnásobný = duobla, třetina = triono, čtyřmo = kvarope.

Podílné opisujou se (j. v češt.) předložkou po: po pěti = po kvin.

7. Náměstky osobné: já = mi, ty = ci, on = li, ona = shi, ono = ghi,
my = ni, vy = vi, oni (ony, ona) = ili, se = si, německé man = oni.

Pozn. 1. Místo ci (= ty) užívá se obyčejně Vi (= Vy).

 2. Pro zvířata a věci neživé platí ghi (ono) také místo českého on a ona.

 3. Náměstky přisvojovací tvoří se příponou a: mia (můj, má, mé),
lia (jeho), shia (její) a t. d.

8. Příslovce (adverbioj) utvořené ze příd. jmen přibírají e: bone dobře,
pli bone lépe, plej bone nejlépe.

9. Předložky (prepozicioj) spojujou se s nominativem; jen na otázku „kam?“
s akkusativem; na př.: en ghardeno = v zahradě; en ghardenon = do zahrady.

10. Sloveso (verbo) neoznačuje osoby a čísla příponami, nýbrž osobnými
náměstkami; ku př.: mi kantas = zpívám, li kantas = (on) zpívá,
ni kantas = zpíváme a t. d.

Přípony časův a spůsobů:

 1. přítomný čas přibírá ke kmeni as: kantas zpívá (zpívají);

 2. minulý čas is: kantis zpíval (-a, -o, -i, -y, -a);

 3. budoucí os: kantos zazpívá;

 4. spojovací spůsob us: kantus zpíval by;

 5. rozkazovací spůsob u: kantu! (zpívej, zpívejte!)

 6. infinitiv i: kanti zpívati.

Přechodníky:

 a) činné: 1. přítomný končí se v ant- (anto, anta,ante),
           2. minulý na int- (into, inta, inte),
           3. budoucí na ont- (onto, onta, onte);

 b) trpné: 1. přítomný na at- (ato, ata, ate),
           2. minulý na it- (ito, ita, ite),
           3. budoucí na ot- (oto, ota, ote).

Příklady: amanto = milující (milovník);
          amanta = milující; patro amanta = otec milující;
          amante = miluje (milujíc, -íce);
          amato = milovaný (milenec);
          amata = milovaný; knabino amata = dívka milovaná;
          amate = jsa (jsouc) milován…

Trpný rod opisuje se, jako v češtině, slovesem esti = býti a přechodníkem
trpným; na př.:

shi estas amata de chiuj = (ona) jest milována ode všech.

11. Zápor jen jednoduchý jest; na př.: mi vidis nenion = neviděl jsem nic
(do slova: viděl jsem nic).

12. Tak zvaná cizí slova, t. j. která přicházejí v podobném tvaru
v důležitějších řečech evropských, nemění zvuku, nýbrž pouze pravopis
a zakončení; na př.: grammatika = gramatiko, theatrum (divadlo) = teatro,
doktor = doktoro…

13. Má-li sloveso v různých jazycích různé vazby, užije se v řeči
mezinárodní buď vazby kterékoli buď předložky je; na př.: radovati se
čemu = ghoji je io; touha po vlasti = enuo je l’ patrujo.

14. Tvořba slov předponami a příponami.

 a) Předpony:

 1. ge značí oba rody: patro = otec, gepatroj = rodiče (otec a matka);

 2. bo stav povstalý sňatkem: bopatro = tchán;

 3. mal vyjadřuje opak: bona = dobrý, malbona = zlý; richa = bohatý,
    malricha = chudý;

 4. re = zpět, opět: redoni = vrátiti (zpět dáti), revidi = shledati se
    (opět spatřiti);

 5. dis = roz: disrompi = rozlomiti;

 6. ek značí děj počínavý nebo jednodobý: ekkrii = vykřiknouti,
    eksoni = zazněti;

 7. ne = ne: nebela = nepěkný, neebla = nemožný;

 8. trans = pře(s): transpashi = překročiti;

 9. tra = pro (skrze): travidi = prohlédnouti;

 10. al = při (k): alsalti = přiskočiti, altiri = přitáhnouti;

 11. en = ve, do: eniri = vejíti, entiri = vtáhnouti.

 b) Přípony:

 1. an = člen, přívrženec, obyvatel: klubano = člen spolku,
    republikano = republikán, urbano = měšťan;

 2. id = potomek, dítě…: Napoleonido = Napoleonovic, katido = kotě;

 3. in = ženský rod: fratino = sestra, patrino = matka, hundino = psice;

 4. uj = držiště, též strom a vlasť, na př.: plumujo = držadlo péra,
    pomujo = jabloň, Bohemujo = Čechy;

 5. ing značí předmět, do něhož se co zasazuje, j.: kandelingo = svícen;

 6. estr = předseda: klubestro = předseda spolku;

 7. er označuje čásť hromadného celku: monero = peníz,
    sablero = zrno písku;

 8. ar souhrn, pojem hromadný: arbaro = les, montaro = pohoří;

 9. ul osoba vlastností se vyznamenávající: saghulo = mudřec;

 10. ind = hodný (cenný): kredinda = věrohodný;

 11. ebl = možný: manghebla = jedlý, videbla = viditelný;

 12. ajh slouží k označení věci dotyčné; j. verajho = pravda,
     ferajho = věc železná, chirkaŭajho = okolí;

 13. ec pojem odtažitý: libereco = svoboda, fideleco = věrnosť;

 14. em zvyk, obyčej: lernema = učelivý, puremeco = čistotnosť;

 15. et zdrobňuje: monteto = pahor, frateto = bratříček;

 16. eg zveličuje: domego = palác, varmega = horký;

 17. il nástroj: tranchilo = nůž, sonorilo = zvon;

 18. ig činí výraz přechodným: purigi = čistiti, kulpigi = viniti;

 19. igh činí výraz zvratným: purighi = čistiti se,
     rughighi = červenati se, farighi = stávati se;

 20. ej místo k…: preghejo = kostel, lernejo = škola;

 21. ist osoba zaměstnaná činností: botisto = obuvník, kuracisto = lékař,
     ghardenisto = zahradník;

 22. ad značí trvání děje: promenado = procházka, kantado = zpěv,
     servado = služba;

 23. nj a chj připojené prvým 2—5 hláskám tvoří jména osob zdrobnělá;
     nj ženská, chj mužská; př.: Manjo = Marjánka, Kachjo = Karlíček,
     Joanchjo = Jeníček.



*****



Lekturo.


1. Patro nia.

Patro nia, kiu estas en la chielo! Sankta estu Via nomo! Venu regheco Via!
Estu volo Via, kiel en la chielo, tiel ankaŭ sur la tero! Panon nian
chiutagan donu al ni hodiaŭ! Kaj pardonu al ni shuldojn niajn, kiel ni
ankaŭ pardonas al niaj shuldantoj! Ne konduku nin en tenton, sed liberigu
nin de la malvera; char Via estas la regado, la forto kaj la gloro eterne.
Amen.

***

2. Psalmo 117.

Laŭdu Sinjoron chiuj popoloj, glorigu Lin chiuj homoj! Char estas firmita
super ni bonkoreco Lia, kaj la vero de Sinjor’ en eterne.

***

3. Joano 3, 16.

Tiel Dio amis la mondon, ke Li donis Sian Filon ununaskitan, ke chiu, kiu
kredas je Li, ne perdata estas, sed ke havas la vivon eternan.

***

4. La plej bela beligajho.

Iam vizitis Kornelian, edzinon de glora Romano, grandestimata sinjorino.
Kiam shi demandis je la beligajhoj de sia gastigantino, Kornelia
alkondukis du siajn filojn, kiujn shi edukis zorge, kaj diris: „Jen miaj
plej belaj beligajhoj!“

***

5. La richeco chiam daŭranta.

Richa achetisto demandita de regho je la grandeco de sia richeco,
respondis: „Mi havas nur mil florintojn.“ La regho ne volis kredi. Tial
la achetisto ekklarigis: „Mil florintojn mi donacis al ia malrichdomo,
kaj tiu sum’ estas mia havo. La restan monon mian mi perdos per mia morto,
sed tiu sumo apartenos al mi eterne.“

***

6. Du kokoj.

Du kokoj bataladis kune. La venkito kashis sin en angulo de l’ domo.
Sed la venkinto ekflugis sur la tegmento, frapadis per la flugiloj
kaj gloradis sian venkon. Lin vidis aglo, jhetis sin sur lin
kaj disshiris lin.

***

7. La maljunulo kaj la morto.

Maljunulo, kiu portadis lignon, ekmalforta dekushigis la portajhon,
kaj memorante al si chiujn suferoin de sia vivo, alvokadis la morton.
Tiu chi ekshajnis kaj demandis je la kaŭzo de lia voko. — „Mi petas vin,“
la maljunulo respondis, „levu al mi la portajhon.“

Tiu chi fabulo montras, ke chiu, ankaŭ malfelicho, amas sian vivon.

***

8. Lupo kaj pastoro.

Pastoro perdis per malsaneco chiujn shafojn. Lupo sciinte tion, venis
esprimi al li sian kompaton. „Pastoro, chu ghi estas vera, ke la tiel
granda malfelicho farighis al vi? Mi aŭdis, ke chiuj shafoj viaj mortis.
La karaj, piaj, grasaj shafoj! Mi bedaŭras vin tiom, ke mi plorus sangajn
larmojn.“ „Mi dankas al vi, mia amiko,“ la pastoro respondis, „mi vidas,
ke vi havas tre kompatan koron.“

„Tian li havas vere,“ aldiris la hundo de l’ pastoro, „se per malfelicho
de alio li sam dolorighas.“

***

9. La libro de l’ naturo.
(Boleslav Jablonský.)

Estas unu granda libro,
kiun skribas, rektas Di’,
granda libro de l’ naturo
estas sankta nom’ de ghi.

Se vi havas sentan koron,
legu diligente ghin,
en literoj ghiaj lernu
koni Dion, mondon, sin.

Tradukis F. V. L.

***

10. Ho, mia kor’!

Ho, mia kor’, ne batu maltrankvile,
el mia brusto ne saltu for!
Jam teni min ne povas mi facile,
ho, mia kor’!

Ho, mia kor’! Post longa laborado
chu mi ne venkos en decida hor’!
Sufiche! trankvilighu de l’ batado,
ho, mia kor’!

Dro. Esperanto.

***

11. Kde domov můj?
(Bohema kanto nacia.)

Kie patruj’, mia patruj’?
Akvoj fluas tra floraroj,
montojn beligas arbaroj,
multa ghardenon frukter’;
tie paradiza ter’;
kaj ter’ tia, tiel bela
Bohemuj’, al mi patruj’.

Kie patruj’, mia patruj’?
Chu vi tiun teron konas,
kie kantoj chiam sonas,
kie sana la anim’,
kie sencoj sen la tim’?
De popol’ tiu la tero
Bohemuj’, al mi patruj’.

Tradukis F. V. L.

***

12. Laboro.

Né el malghója okúl’, sed el mán’ diligénta elíras hélpo
en málfelichtémp’: chíon bonígas labór.

***

13. La vero.
(Kollár.)

 1. Frat’, ne malesperu, se starighas
malamika kontraŭ vin envi’;
ne fidela al ver’ kaj al si,
kiu defendante ghin timighas.

 2. Vero ne deshtupas, se levighas
ech ja tuta mondo kontraŭ ghi;
estas laŭdata de kontraŭkri’,
kaj de insultado ghi belighas.

 3. Ver’ al Liban-cedroj similighas:
de la enblovantaj ventoj nur
ghia agrabla odor’ vastighas.

 4. Ghia lang’ — glav’ estas, brusto — monto,
kor’ — marmoro, mano — firma tur’,
piedo — shtoneg’ sur kontraŭonto.

Tradukis F. V. L.

***

14. L’ azenoreloj.

Antaŭ longaj tempoj vivis en la Nigrachinujo, oriente de Indujo, regho
Daibang, kiu havis unu filon; tiu chi regante neniam montris orelojn al
homoj. Je chiu tago li volegis elkapti el la popolo belan junulon, kaj
kiam tiu sam al li harojn ekkombis kaj barbon ekordigis, la regho lasis
lin mortigi.

Tiel ghi farighis en multaj jaroj. Fine la sorto venis je filo de malricha
patrino, kiun shi tre amis. Shi donis al li novan veston kaj farinte
panerojn, al kiuj shi metis lakton de patrinbrusto, endonis ilin al lia
brusto dirante: „Kiam vi kombados harojn de l’ regho, manghu daŭre paneron.
Tiel plej certe vi estos savata de la morto.“

La junul’ iris al la regho. Kiam li al tiu chi harojn kombadis kun ora
kombilo, li vidis, ke l’ oreloj de la regho estas similaj al la de azeno.
Tial la regho mortigadis la junulojn, char li timadis, ke ili eldirus
al la popolo tiun chi malbelecon. Laŭ la vortoj de la patrino la junulo
manghis daŭre paneron. La regho vidinte lin demandis: „Kion vi manghas?“
La junulo respondis: „Panerojn da orizo.“ „Donu al mi!“ petis la regho.
La junulo donis paneron al la regho, kiu manghis kaj diris: „L’ odoro kaj
la gusto de ghi estas agrablaj; chu vi ne scias la kaŭzon?“ — „Mia patrino
metis al ili propran lakton brustan kaj donis ilin al mi por la vojon,“
la demandito respondis.

La regho pensis: „Mi ne povas lin mortigi, char ni trinkis lakton de tiu
sam patrino.“

Li diris al la junulo: „Mi ne mortigos vin; sed vi devas diri al neniu,
nek al via patrino, kiaj estas miaj haroj.“ „Mi diros ghin al neniu,“
la junulo promesis kaj estis vivigata.

Oni miris, ke tiu junulo estis servata, kvankam chiuj alioj, kiuj antaŭe
kaj poste la reghon kombadis, estis mortigataj; oni demandadis lin je
la kaŭzo, sed li diris ghin al neniu. Sed ne povante nepensadi je sia
sekreto, li ekmalsanighis. Kuraciloj ne helpadis, kaj la kuracisto diris:
„Vi havas certe ian sekreton; tiun vi devas eldiri; alie vi ne eksanighos.“

La junulo certigis, ke li ne havas ian sekreton; kiam post mallonga tempo
la patrino voladis ekscii tion saman, la filo diris al shi: „Mi havas
sekreton, sed se mi eldirus, la regho punus min per morto.“ La patrino
konsilis: „Iru en dezerton kaj diru ghin en okaza loko, ke neniu ghin
aŭdus.“

La filo iris kaj ekmalkriis en truon de ia besto: „Nia regho havas azenajn
orelojn.“ Post mallonga tempo li eksanighis.

Sed la vento kaptis liajn vortojn kaj alportis ghis orelojn de la regho.
Tiu chi sendis por la junulo kaj diris al li severe: „Mi volegis, ke vi
diros al neniu, kiaj estas miaj oreloj. Sed vi ne konservis la promeson.“

La junulo respondis: „Mi diris ghin al neniu. Sed kiam mi reiris de vi,
mi ekmalsanighis; la kuracisto timigis min, ke mi mortos, se mi ne eldiros
la sekreton, kiun mi certe tenas. La patrino konsilis al mi, eldiri ghin
en dezerto; mi obeis kaj malkriis ghin en truon de ia besto; mi estis
certa, ke neniu min aŭdis.“

La regho diris: „Mi aŭdis la vortojn de l’ vento alportitajn. Mi ne
mortigos vin, se vi scias, kiel mi kashus miajn orelojn.“ — „Lasu fari
al vi chapon kun orelkushajhoj kaj portadu ghin,“ la junulo konsilis;
„chiuj, kiuj vin tiel vidos, certe farigos kaj portados similajn chapojn.“

La propono plachis al la regho. Li obeis kaj igis fari al si tian chapon.
Chiuj ghin mirante rigardadis kaj laŭdadis. Neniu sciis, ke la regho havas
azenajn orelojn, kaj la chapo farighis konata kaj uzata che chiuj.

La junul’ estis nomata ministro, kaj la regho chesis mortigi homojn.
Tial la popolo amis lin.

Laŭ inde rakontas F. V. L.



*****



Vortareto. Slovníček.*)

*) Ve slovníčku tomto uvedeny jsou všecky kmeny (asi 920) bez mluvnických
přípon. Význam slůvek mluvnických a slovotvorných dán do závorek; na př. a,
ad, ajh, an…


A.

a (přípona přídav. jména)
acid, kyselý
achet, kupovati
ad (trvání děje)
adiaŭ, s Bohem!
aer, vzduch
afer, věc, záležitosť
agl, orel
agrabl, příjemný
agh, věk, stáří
ajn, -koli
ajh (věc)
akompan, doprovod
akr, ostrý
akv, voda
al, k [opisuje dativ]
ali, jiný
almenaŭ, aspoň
alt, vysoký
alumet, sirka
am, milovati
amas, zástup,hromada
amik, přítel
an (člen, obyvatel)
angul, úhel, kout
anghel, anděl
anim, duše
ankaŭ, také
ankoraŭ, ještě
anstataŭ, na místo
ant (přech. přít. čin.)
antaŭ, před
apart, zvláště
aparten, náležeti
apenaŭ, sotva
apud, u
ar (sbírka, souhrn)
arb, strom
arghent, stříbro
as (přít. čas)
at (přech. přítom. trp.)
atend, čekati
aŭ, nebo, čili
aŭd, slyšeti
aŭskult, naslouchati
aŭtun, podzim
av, děd
avar, lakomý
azen, osel


B.

babil, chvástati
bak, péci
bala, zahazovati
balanc, kolébati, klátiti
baldaŭ, brzo
ban, koupati
bapt, křtíti
bar, zavírati
barb, brada, vous
barel, sud
baston, hůl
bat, bíti
batal, bojovati
bedaŭr, litovati
bel, krásný
ben, žehnati
benk, lavice
best, zvíře
bezon, potřeba
bier, pivo
bind, vázati (knihy)
bird, pták
blank, bílý
blind, slepý
blov, váti, douti
blu, modrý
bo (sňatkem se stavší)
boj, štěkati
bol, vříti, vařiti
bon, dobrý
bord, břeh
bot, bota
botel, láhev
bov, vůl, býk
branch, větev
brand, kořalka
bril, skvíti se
bros, kartáč
bru, bručeti, hučeti
brul, hořeti, pláti
brust, prsa
brut, dobytek
bush, ústa
butr, máslo
buton, knoflík


C.

cel, cíl
cent, sto
cert, jistý, známý
ceter, ostatní
ci, ty
cigar, doutník
cigared, cigaretta
citron, citrón


Ch (= č).

chagren, rmoutiti
chambr, pokoj, světnice
chap, čepice
chapel, klobouk
char, poněvadž
che, u, při
chemiz, košile
chen, řetěz
cheriz, třešně
cherk, rakev
ches, přestati
cheval, kůň
chi, hle, tu
chia, každý
chiam, vždy
chie, všude
chiel, nebe
chio, všecko
chirkaŭ, okolo
chiu, všechen
chj (viz str. 11.)
chu, zda, -li.


D.

da (opisuje genitiv dělivý, j.: kilogramo da viando = kg masa)
danc, tanec
dangher, nebezpeč
dank, dík
daŭr, trvati
de, od (opisuje genitiv)
decid, rozhodnouti
defend, brániti
dek, deset
dekstr, pravý (ruka…)
demand, otázka
dens, hustý
dent, zub
detru, zbořiti
dev, míti, býti povinen
dezert, poušť
dezir, přání, touha
Di, Bůh
dik, tlustý
diligent, pilný
dimanch, neděle
dir, říci
dis (roz-)
disput, rozmluva
divid, děliti
dolch, sladký
dolor, bolest
dom, dům
don, dar, dávati
donac, darovati
dorm, spáti
dors, záda
du, dva
dum, zatím když


E.

e (příp. příslovce)
eben, rovný
ebl, možný
ec (vlastnosť)
ech, třebas
eduk, vychovati
edz, manžel
efektiv, skutečný
eg (zvětšení)
egal, stejný
ej (místo k…)
ek (počínavý neb jednodobý děj)
eks, bývalý
ekster, mimo
ekzempl, příklad
el, z
elekt, vybrati
em, obyčejně (zvyk)
en, v
enu, nuda
envi, závisť
er (jediné)
erar, blouditi
escept, vyňati
esper, důvěřovati, nadíti se
esprim, vyjádřiti
esting, zhasiti
estr (předseda)
et (zmenšení)
etagh, patro
etern, věčný


F.

facil, snadný, lehký
faden, niť
fajf, pískati
fajr, oheň
fal, padati
fald, sepjati
famili, rodina
far, činiti
fart, míti se
felich, šťastný
fend, štípati
fenestr, okno
fer, železo
ferm, zavříti
fest, svátek
fianch, ženich
fidel, věrný
fier, pyšný
fil, syn
fin, konec
fingr, prst
firm, pevný
fish, ryba
flank, strana
flar, voněti, čichati
flav, žlutý
flor, květina
flu, téci
flug, letěti
fluid, tekutý
foj, -krát
fojn, seno
foli, list
fond, založiti
font, pramen
for, dále
forges, zapomenouti
forgh, kouti
fork, vidlička
forn, kamna
fort, silný
fos, kopati
frap, tlouci, klepati
frat, bratr
fraŭlin, slečna
fresh, čerstvý
fromagh, sýr
frost, mráz
frot, tříti
fru, časně, záhy
frukt, plod
frunt, čelo
fulm, blesk
fum, kouř
fund, dno


G.

gaj, veselý
gajn, získati
gant, rukavička
gard, stříci
gast, hosť
ge (obojí rod)
genu, koleno
glaci, led
glas, sklenice
glat, hladký
glav, meč
glit, klouzati
glor, sláva
glut, polykati
gorgh, hrdlo
grand, veliký
gras, tučný
grat, škrábnouti
gratul, přáti
grav, důležitý
griz, šedý
gust, chuť
gut, kapka


Gh (= dž).

gharden, zahrada
ghem, vzdychati
ghentil, zdvořilý
ghi, to
ghis, až
ghoj, těšiti se


H.

ha, ach
hajl, krupobití
haladz, výpar
halt, držeti
har, vlas
haring, sleď
haŭt, kůže
hav, míti
hejt, topiti
help, pomoc
herb, tráva
hered, děditi
hieraŭ, včera
ho, ó
hodiaŭ, dnes
hom, člověk
honest, počestný
hont, styděti se
hor, hodina
horlogh, hodiny
hotel, hostinec
humil, ponížený, pokorný
hund, pes


I.

i (infinitiv)
ia, nějaký
ial, pro něco
iam, někdy
id (-ovic, potomek)
ie, někde
ies, něčí
ig (činiti nějakým)
igh (státi se…)
il (nástroj)
ili, oni
in (ženský rod)
ind (hodný)
infan, dítě
ing (do čeho se dává…)
ink, inkoust
instru, učiti
insul, ostrov
insult, spílati
int (přech. min. čin.)
intenc, zamýšleti
inter, mezi
intern, vnitřní
invit, pozvati
io, něco
iom, poněkud, kousek
ir, jíti
is (min. čas)
ist (zaměstnaný)
it (přech. min. trp.)
iu, někdo


J.

j (množ. čís.)
ja, ba, vždyť, přece
jam, juž
jar, rok
je (všeobecná předložka)
jen, hleď! [jen-jen = hned-hned]
jes, ano
ju-des, čím-tím
jugh, souditi
jun, mlád
just, spravedliv


Jh (= ž).

jhaŭd, čtvrtek
jhet, vrci, hoditi
jhur, přísaha


K.

kaf, káva
kaj, a
kajer, sešit
kaldron, kotel
kalesh, vůz
kalkul, počítati
kamen, komín
kamp, pole
kanap, pohovka
kandel, svíce
kant, zpěv
kap, hlava
kapt, chytati
kar, drahý
karb, uhel, uhlí
kares, celovati
kash, skrývati
kat, kočka
kaŭz, příčina
ke, že, aby
kelk, několik
kest, bedna
kia, který, jaký
kial, proč
kiam, kdy, když
kie, kde
kiel, jak
kies, čí
kio, co
kiom, kolik
kis, líbati
kiu, kdo
klar, jasný
knab, chlapec
kok, kohout
kol, krk
koleg, druh
kolekt, sbírati
koler, hněv
kolon, sloup
kolor, barva
komb, česati
komenc, začati
komerc, obchod
kompat, soustrasť
kompren, rozuměti
kon, znáti
kondich, podmínka
konduk, vésti
konfes, přiznati
konsent, souhlas
konserv, ušetřiti
konsil, rada
konsol, útěcha
konstant, stálý
konstru, stavěti
kontent, spokojen
kontraŭ, proti
konven, spořádati
kor, srdce
korn, roh
koron, věnec, koruna
korp, tělo
kort, dvůr
kost, cena
kovr, zahaliti
krach, plíti
krajon, tužka
kravat, šálka
kre, stvořiti
kred, věřiti
kresk, růsti
kret, křída
kri, křik
kruc, kříž
kudr, šíti
kuir, vařiti, kuchtiti
kuler, lžíce
kulp, vina
kun, s
kupr, měď
kur, běh
kurac, léčiti
kuragh, smělý
kurten, záslona
kusen, poduška
kush, ležeti
kutim, zvyknouti
kuz, strýc
kvankam, ač
kvar, čtyři
kvin, pět


L.

la (l’) (člen)
labor, práce
lac, únava
lakt, mléko
lam, chromý
lamp, lampa
land, země
lang, jazyk
lantern, lucerna
largh, široký
larm, slza
las, nechati
last, poslední
laŭ, dle
laŭd, chvála
laŭt, nahlas
lav, mýti
lecion, lekce
leg, čísti
legh, zákon
leon, lev
lern, učiti se
lert, obratný
leter, dopis
lev, zdvihnouti
li, on
liber, svobodný, volný
libr, kniha
lig, spojiti
lign, dřevo
lingv, řeč
lip, ret
lit, lůžko, postel
liter, písmě
logh, bydliti
lok, místo
long, dlouhý
lud, hra
lum, světlo, svítiti
lun, luna, měsíc
lund, pondělí


M.

magazen, sklad
makul, skvrna
mal (opak)
malgraŭ, přes, přec, ač
man, ruka
mangh, jísti
mar, moře
mard, úterek
mastr, mistr
maten, jitro
matur, zralý
mem, sám
memor, vzpomínati
merit, zásluha
merkred, středa
met, přidati
mez, střed
mezur, míra
mi, já
miks, míchati
mil, tisíc
milit, vojsko
mir, diviti se
mizer, bída
moder, střídmý
modest, skromný
mol, měkký
mon, peníze
monat, měsíc (doba)
mond, svět
mont, hora
montr, ukázati
mord, kousati
morgaŭ, zítra
mort, umříti
mosht, milosti (titul)
mov, pohyb
mult, mnoho
mur, zeď, stěna
murmur, mumlati
mush, moucha


N.

n (akkusativ)
nagh, plouti
najbar, soused
nask, roditi
naŭ, devět
naz, nos
ne, ne
nebul, mha
neces, potřebný, nutný
negh, sníh
nek, ani
nenia, žádný
neniam, nikdy
nenie, nikde
neniel, nijak
nenies, ničí
nenio, nic
neniu, nikdo
nep, vnuk
nev, synovec
ni, my
nigr, černý
nj (viz str. 11.)
nobl, šlechetný
nokt, noc
nom, jméno
nombr, číslo
nov, nový
nub, mrak
nud, nahý, holý
nuks, ořech
nun, nyní
nur, jen
nutr, živiti


O.

o (podstat. jm.)
obe, poslouchati
objekt, předmět
obl (-násobný)
obstin, svéhlavý
odor, vůně
ofend, uraziti
ofer, obětovati
oft, často
ok, osm
okaz, přihoditi se
okul, oko
okup, obsaditi
ol, než
ole, olej
ombr, stín
ombrel, stinidlo
on (zlomek)
ond, vlna
oni, man
onkl, ujec
ont (přech. bud. čin.)
op (-mo, duope, dvojmo)
oportun, příhodný
or, zlato
ord, pořádek
ordinar, obyčejný
ordon, poroučeti
orel, ucho
os (bud. čas)
ost, kosť
ot (přechod. bud. trp.)
ov, vejce


P.

pac, mír
paf, stříleti
pag, plat
pagh, stránka
pajl, sláma
pal, bled
palac, palác, zámek
palp, dotýkati se
palpebr, oční víčka
pan, chléb
pantalon, kalhoty
paper, papír
pardon, odpustiti
parenc, příbuzný
parker, na paměť
parol, mluviti
part, část
pas, minouti
pastr, kněz
pash, kráčeti
patr, otec
pec, kus
pel, puditi, hnáti
pen, námaha
pend, viseti
pens, mysliti
pentr, malovati
per, skrze
perd, ztratiti
permes, dovoliti
pes, vážiti
pet, prositi
pez, vážiti
pi, zbožný
pied, noha
pik, píchati
pilk, míč
pingl, jehlice
pir, hruška
plac, místo
plach, líbiti se
plafon, strop
plank, podlaha
plej, nejvíce
plen, pln
plend, stěžovati si
plezur, zábava
pli, více
plor, pláč
plum, péro, peří
pluv, déšť
po, po (po 2, 3…)
polv, prach
pom, jablko
pont, most
popol, národ, lid
por, pro
pord, dvéře
port, nésti
pork, prase
post, po, za
postul, žádati
posh, kapsa
posht, pošta
pot, hrnec
pov, moci
prav, právo, pravý
pregh, modlitba
prem, tlačiti
pren, bráti
prepar, příprava
preskaŭ, skoro
pres, tisknouti
pret, hotov
prezent, představovati
pri, o
printemp, jaro
pro, pro, za
profund, hluboký
proksim, blízký
promen, procházka
promes, slib
propon, návrh
propr, vlastní
prov, pokus
prudent, opatrn, rozumný
prunt, půjčiti
pulv, prach střelný
pulvor, prášek [lék]
pun, trest
pup, loutka
pur, čist
push, strčiti, udeřiti
putr, hníti


R.

rad, kolo
radi, paprsk
radik, kořen
rakont, vyprávěti
ramp, lézti
rand, kraj
rapid, rychlý
raz, škrabati
re, opět, zpět
reg, panovati
regn, království, říše
regul, pravidlo
regh, král
rekt, přímý, správný
rekompenc, odměna
renkont, potkati
renvers, přehoditi
respond, odpověď
rest, zůstati
ricev, obdržeti
rich, bohat
rid, smích
rigard, patřiti, hleděti
ring, prsten
ripet, opakovati
ripoz, odpočívati
river, řeka
romp, lámati
rond, kruh
rost, péci
roz, růže
rugh, rudý, červený


S.

sabat, sobota
sabl, písek
sagh, moudrý
sak, pytel
sal, sůl
salt, skok
salut, pozdrav
sam, sám
san, zdráv
sang, krev
sankt, svatý
sap, mýdlo
sat, syt
sav, zachrániti
sci, věděti
se, jestliže
sed, ale
segh, sesle
sek, suchý
sem, síti, símě
semajn, týden
sen, beze
senc, mysl
send, poslati
sent, cit
sep, sedm
serch, hledati
serpent, had
serur, zámek (nástroj)
serv, sloužiti
ses, šest
sever, přísný
si, se
sid, seděti
sigel, pečetiti
sign, znamení
signif, označiti
silent, mlčeti
simil, podobný
simpl, jednoduchý
sinjor, pán
skrib, psáti
sku, třásti
sobr, střízliv
societ, spolek
soif, žízeň
sol, samojediný
somer, léto
son, zvuk
songh, sen
sonor, zníti
sort, osud
sovagh, divoký
spec, druh, rod
spegul, zrcadlo
spir, dech
sprit, vtip
stal, stáj
star, státi
stel, hvězda
stomak, žaludek
strat, silnice, ulice
sub, pod
subit, náhlý
such, ssáti
sufer, trpěti
sufich, dostačiti
suk, šťáva
suker, cukr
sun, slunce
sup, polévka
super, nad
supr, horní
sur, na
surd, hluchý
surtut, kabát


Sh.

shajn, zdáti se
shancel, hýbati
shangh, měniti
shaŭm, pěna
shel, skořápka
sherc, žert
shi, ona
ship, loď
shir, trhati
shlos, zavírati
shmir, mazati
shnur, šňůra
shpar, šetřiti
shpruc, prskati
shrank, schránka
shtal, ocel
shtel, krásti
shtof, látka
shton, kámen
shtop, cpáti
shtrump, punčocha
shtup, stupeň
shu, střevíc
shuld, dluh
shut, sypati
shvel, bobtnati
shvit, potiti se


T.

tabl, stůl
tabul, tabule
tag, den
tajlor, krejčí
tamen, přece
tapish, koberec
taŭg, hoditi se
te, thé, čaj
tegment, střecha
teler, talíř
temp, čas
ten, držeti
tent, zkoušeti
ter, země
terur, hrůza
tia, takový
tial, proto
tiam, tehdy, pak
tie, tam
tiel, tak
tim, bázeň
tio, to
tiom, tolik
tir, táhnouti
tiu, ten, onen
tol, plátno
tomb, hrob
tond, stříhati
tondr, hřmíti
tra, skrze, přes
traduk, překlad
tranch, krájeti
trankvil, klidný
trans, přes
tre, velmi
trem, třásti se
tren, vléci
tri, tři
trink, píti
tro, příliš
tromp, klam
trov, nalézti
tru, díra
tuj, brzo, hned, tu
tuk, sukno
tur, věž
turment, muka
turn, točiti
tus, kašlati
tush, dotýkati se
tut, celý


U.

u (imperativ)
uj (rostliny, vlasť)
ul (osoba)
um (-um)
ung, nehet
unu, jeden
urb, město
urs, medvěd
us (konjunktiv)
util, užitečný
uz, užívati


V.

vaks, vosk
van, marný
vang, tvář
vapor, pára
varm, teplý
vast, širý
vaz, nádoba
vek, buditi
velk, vadnouti
ven, přijiti
vend, prodati
vendred, pátek
venen, jed
vengh, pomsta
venk, zvítěziti
vent, vítr
ventr, břicho
ver, pravda
verd, zelený
verk, dílo
verm, červ
versh, líti
vesper, večer
vest, oděv
veter, povětří, počas
vetur, jeti
vi, vy, ty
viand, maso
vid, viděti
vilagh, ves
vin, víno
vintr, zima
violon, housle
vir, muž
vish, čistiti
vitr, sklo
viv, žíti
vizagh, obličej
voch, hlas
voj, cesta
vok, volati
vol, vůle
vort, slovo
vost, ocas, chvost
vund, raniti


Z.

zorg, péče










*************




Atentigo (permane enskribita en la libro):

Tiu ĉi verketo aperinta en la jaro 1890 estis eldonita en Pardubice
(Bohemujo) kaj skribita de Fr. Vlad. Lorenz. (La aŭtoro loĝas
en 1931 en Rio de Janeiro.)

Ĝi estas la unua presaĵo skribita en ĉeka (bohema) lingvo pri Esperanto! 


*****


Překlad hořeního upozornění (v esperantu rukou vepsáno do knihy):

Tato knížečka, jež se objevila roku 1890, byla vydána v Pardubicích
(Čechy) a napsal ji Fr. Vlad. Lorenz. (Autor roku 1931 žije
v Rio de Janeiro.)

Je to první tisk v českém jazyce o Esperantu!